Vodovod Povelic
Moderators: vrsta8472, KAMIKAZA
Vodovod Povelic
Htjeo bih da znam Vase misljenje a narocito od onih koji su direktno zainteresovani za ovaj projekat tj. onih koji imaju svoje kuce i svoju imovinu u MZ Sibovska zasto vlada tako malo i siromasno interesovanje nasih politicara i naših predstavnika vlasti u Opstini a narocito u nasoj MZ i dali su mjestani ovih mjesta uopste zainteresovani za ovaj projekat.
ja ne znam sta vise reci uopste na temu vlasti posebno oko ovakvih stvari.zbog takvih propusta kao sto je vodovod padaju vlade tako da je izlisno bilo kakvo diskutovanje osim poruciti novoj vlasti da im se pisam u uvo al sporo da se ne rasipa ako protiv ovih ne podnesu krivicne prijave.
mislim da je najbolje da se vise teme o politici i nasoj vlasti zakljucavaju,zbog nerava vecine nas.
edit :![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
mislim da je najbolje da se vise teme o politici i nasoj vlasti zakljucavaju,zbog nerava vecine nas.
edit :
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
That same year, Strummer reportedly cried when he learned that "Rock the Casbah" had been adopted as a slogan by US bomber pilots in the Gulf War.
A stace nama vodovod kada svako od nas pred kucom ima bunar?
Meni netreba vodovod, a i ono vode sto potrosimo kad dodjemo na godisnji kuci ima da nam 3x skuplje naplate kao i sa strujom i telefonom
otom potom ja ga necu.
Ali onima kojima treba vodovod za njih se treba boriti da dobiju po kucama taj prikljucak.
A neznam koliko se na nae politicare covjek moze osloniti mislim da bi se i tu trebalo samo na narod nasloniti ko hoce mora da uplati pa ce imati............... kao i za asvalt.
Velki poz od mene.
Meni netreba vodovod, a i ono vode sto potrosimo kad dodjemo na godisnji kuci ima da nam 3x skuplje naplate kao i sa strujom i telefonom
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Ali onima kojima treba vodovod za njih se treba boriti da dobiju po kucama taj prikljucak.
A neznam koliko se na nae politicare covjek moze osloniti mislim da bi se i tu trebalo samo na narod nasloniti ko hoce mora da uplati pa ce imati............... kao i za asvalt.
Velki poz od mene.
CEKAJUCI VODOVOD JA SAM DO SDA ISKOPAO 2 BUNARA
SVAKI PUT KAD DODEM KAZU BICE OVE GODINE A OD TOGA PRODE VEC 6-7 GODINA:KOLIKO SAM OBAVIJESTAN VLADA ITALIJE JE DALA DIO SREDSTAVA A REST BIH TREBALA OPSTINA.NEMA OD TOGA NISTA NEGI LJUDI ZOVITE PAVICU
NEK VAM KOPA BUNARE
OSIM ONE KUCICE KOD VLADE USORCA JA DRUGO NISTA NEVID DA SE MIJENJA.
ZATO JOS JEDNOM ZOVITE PAVICU
DA VAM KOPA BUNARE
POZDRAV ZA SVE OD SALCNA
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
SVAKI PUT KAD DODEM KAZU BICE OVE GODINE A OD TOGA PRODE VEC 6-7 GODINA:KOLIKO SAM OBAVIJESTAN VLADA ITALIJE JE DALA DIO SREDSTAVA A REST BIH TREBALA OPSTINA.NEMA OD TOGA NISTA NEGI LJUDI ZOVITE PAVICU
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
OSIM ONE KUCICE KOD VLADE USORCA JA DRUGO NISTA NEVID DA SE MIJENJA.
ZATO JOS JEDNOM ZOVITE PAVICU
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
POZDRAV ZA SVE OD SALCNA
- Kundacarka mara
- Posts: 1526
- Joined: 07.03.2007. 17:29
- Location: tu je,ako ne i blize...
Dragi zemljaci!!! Lijepo je znati Vasa misljenja, ali dali ste ikada pomislili ili pokusali da razmisljate da na primjer jedan vodovod u ovom slucaju financiran sa strane italijana u jednom dijelu a u drugom dijelu trebao bi biti financiran od strane nase postovane opstine Prnjavor, sto je tacno sto kaze gospodin Salcn u svojoj poruci, da fali to financiranje Nase Opstini i zbog toga su radovi na izgradnji i obustavljeni. Talijani su napravili ono sto su uspijeli da naprave sa svojim sredstvima, mogu da pomislim da su oni to napravili zato sto su u Stivoru u vecini Italijanskog porijakla ali oni se nisu ogranicili samo nato da naprave Stivoru nego i nama Srbima u Sibovskoj Sereg Ilovi Donjoj Ilovi i jos sirem podrucju i onda ja si postavljam pitanjene kad bi smo mi Srbi tako nesto napravili kad bi bili u mogucnosti da to napravimo.
Kundacarka mara, htjeo bih tin odgovoriti na tvoj "odgovor", ja opet mislim da bi bilo bolje mozda pored vodovoda napraviti i fabriku vode "POVELIC" tako da umjesto Knjaza Milosa da pijem mineralnu vodu Povelic i tako da mozda u toj, u ovom trenutku imaginarnoj fabrici vode da budu zaposleni moj rodjak ili brat ili neko iz rodbine ili prijatelja koji su ovom trenutku nesaposleni i bez posla a htjeli bi da budu kod svoje kuce i da uzivaju na svome.
Svjetlana, sta ce nama vodovod, sta ce nama telefon sta ce nama asfalt, a na kraju sta ce nama i struja pa mi smo dole samo mozda jednu ili dvije sedmice na godisnjem tako da mozemo i bez toga. Moja rodbina i rodbina od mnogih od nas koji su otisli trbuhom za kruhom zivi jos uvijek 365 dana godisnje na prostoru Prnjavorske Opstine, i onda se pitam zasto mi koji smo nasli navodim pod navodnicima "malo bogastva i dobrobiti" treba da zaboravimo sve te koji jos uvijek zive na tim prostorima. na kraju krajeva i to moje i tvoje imanje ce biti vrijednije ako ima telefon struju asfalt vodu itd.
Postavljam si a i Vama takodje svi oni koji imaju bunare kod svoje kuce koliko ih je od Vas odnijelo tu vodu zdravu i bistru i kad je toliko friska kad je popijes kad upekne ljetna zega, na hemijsku analizu....
Puno pozdrava svima....
[/img]
Kundacarka mara, htjeo bih tin odgovoriti na tvoj "odgovor", ja opet mislim da bi bilo bolje mozda pored vodovoda napraviti i fabriku vode "POVELIC" tako da umjesto Knjaza Milosa da pijem mineralnu vodu Povelic i tako da mozda u toj, u ovom trenutku imaginarnoj fabrici vode da budu zaposleni moj rodjak ili brat ili neko iz rodbine ili prijatelja koji su ovom trenutku nesaposleni i bez posla a htjeli bi da budu kod svoje kuce i da uzivaju na svome.
Svjetlana, sta ce nama vodovod, sta ce nama telefon sta ce nama asfalt, a na kraju sta ce nama i struja pa mi smo dole samo mozda jednu ili dvije sedmice na godisnjem tako da mozemo i bez toga. Moja rodbina i rodbina od mnogih od nas koji su otisli trbuhom za kruhom zivi jos uvijek 365 dana godisnje na prostoru Prnjavorske Opstine, i onda se pitam zasto mi koji smo nasli navodim pod navodnicima "malo bogastva i dobrobiti" treba da zaboravimo sve te koji jos uvijek zive na tim prostorima. na kraju krajeva i to moje i tvoje imanje ce biti vrijednije ako ima telefon struju asfalt vodu itd.
Postavljam si a i Vama takodje svi oni koji imaju bunare kod svoje kuce koliko ih je od Vas odnijelo tu vodu zdravu i bistru i kad je toliko friska kad je popijes kad upekne ljetna zega, na hemijsku analizu....
Puno pozdrava svima....
[/img]
- Kundacarka mara
- Posts: 1526
- Joined: 07.03.2007. 17:29
- Location: tu je,ako ne i blize...
[quote="males"]
Kundacarka mara, htjeo bih tin odgovoriti na tvoj "odgovor", ja opet mislim da bi bilo bolje mozda pored vodovoda napraviti i fabriku vode "POVELIC" tako da umjesto Knjaza Milosa da pijem mineralnu vodu Povelic i tako da mozda u toj, u ovom trenutku imaginarnoj fabrici vode da budu zaposleni moj rodjak ili brat ili neko iz rodbine ili prijatelja koji su ovom trenutku nesaposleni i bez posla a htjeli bi da budu kod svoje kuce i da uzivaju na svome.
Vidi shefe ovo je bila samo mala salica,nista licno...
ti si u pravu 100 %,ali jednostavno to pitanje je toliko izpolitizovano tako da kad god neko spomene meni vise sve postaje smjesno. Ja ne mogu da shvatim da smo mi u toliko letargicni i apaticni da dopustimo da nam se toliko kake po glavi a mi sve ove godine biramo iste ljude....Brate ja imam relativno rjesenu finasijsku situaciju ali znam dosta ljudi,mojih prijatelja koji u najboljim godinama nemaju posla,i sjede po birtijama i postaju lagano alkosi. Ali neka nam je tako kad treba pricati svi smo jaki na rjecima a kad treba nesto poduzeti narod se vadi pricom "mene politika ne zanima",e sve dok je tako oni ce se i dalje nama kakiti po glavi a mi cemo se duriti u cosku i cekati da prodje(a proci nece).Zato vi koji ste silom prilika vidjeli zapada trebate da nama neukima objasnite kako se bori za svoja prava...
Kundacarka mara, htjeo bih tin odgovoriti na tvoj "odgovor", ja opet mislim da bi bilo bolje mozda pored vodovoda napraviti i fabriku vode "POVELIC" tako da umjesto Knjaza Milosa da pijem mineralnu vodu Povelic i tako da mozda u toj, u ovom trenutku imaginarnoj fabrici vode da budu zaposleni moj rodjak ili brat ili neko iz rodbine ili prijatelja koji su ovom trenutku nesaposleni i bez posla a htjeli bi da budu kod svoje kuce i da uzivaju na svome.
Vidi shefe ovo je bila samo mala salica,nista licno...
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
MOJE JE MISELJENJE DA CE VODOVOD PROCI TEK ONDA KAD SE ODREZE RATA PO DOMACINSTVU.NEMAMO MI U KOGA DA SE VISE UZDAMO SREDSTAVA NEMA OPSTINA CUTI:VODOVOD JE MNOGO ZNACAJAN ZA SVE NAS KOJI ZIVIMO NA TOM KRAJU.males wrote:Dragi zemljaci!!! Lijepo je znati Vasa misljenja, ali dali ste ikada pomislili ili pokusali da razmisljate da na primjer jedan vodovod u ovom slucaju financiran sa strane italijana u jednom dijelu a u drugom dijelu trebao bi biti financiran od strane nase postovane opstine Prnjavor, sto je tacno sto kaze gospodin Salcn u svojoj poruci, da fali to financiranje Nase Opstini i zbog toga su radovi na izgradnji i obustavljeni. Talijani su napravili ono sto su uspijeli da naprave sa svojim sredstvima, mogu da pomislim da su oni to napravili zato sto su u Stivoru u vecini Italijanskog porijakla ali oni se nisu ogranicili samo nato da naprave Stivoru nego i nama Srbima u Sibovskoj Sereg Ilovi Donjoj Ilovi i jos sirem podrucju i onda ja si postavljam pitanjene kad bi smo mi Srbi tako nesto napravili kad bi bili u mogucnosti da to napravimo.
Kundacarka mara, htjeo bih tin odgovoriti na tvoj "odgovor", ja opet mislim da bi bilo bolje mozda pored vodovoda napraviti i fabriku vode "POVELIC" tako da umjesto Knjaza Milosa da pijem mineralnu vodu Povelic i tako da mozda u toj, u ovom trenutku imaginarnoj fabrici vode da budu zaposleni moj rodjak ili brat ili neko iz rodbine ili prijatelja koji su ovom trenutku nesaposleni i bez posla a htjeli bi da budu kod svoje kuce i da uzivaju na svome.
Svjetlana, sta ce nama vodovod, sta ce nama telefon sta ce nama asfalt, a na kraju sta ce nama i struja pa mi smo dole samo mozda jednu ili dvije sedmice na godisnjem tako da mozemo i bez toga. Moja rodbina i rodbina od mnogih od nas koji su otisli trbuhom za kruhom zivi jos uvijek 365 dana godisnje na prostoru Prnjavorske Opstine, i onda se pitam zasto mi koji smo nasli navodim pod navodnicima "malo bogastva i dobrobiti" treba da zaboravimo sve te koji jos uvijek zive na tim prostorima. na kraju krajeva i to moje i tvoje imanje ce biti vrijednije ako ima telefon struju asfalt vodu itd.
Postavljam si a i Vama takodje svi oni koji imaju bunare kod svoje kuce koliko ih je od Vas odnijelo tu vodu zdravu i bistru i kad je toliko friska kad je popijes kad upekne ljetna zega, na hemijsku analizu....
Puno pozdrava svima....
[/img]
STO SE TICE BUNARA PA LJUDI NEMAJU DRUGIH IZBORA NEGO DA IH KOPAJU ;TO JE JEDINI NACIN DA IMAS VODU PRED KUCOM I U KUCI.
NA POVELICU SU TOLIKO JAKI IZVORI DA BIH MOGLI SNABDIJEVATI CITAV PRNJAVOR VODOM
JA IAKO IMAM 2 BUNARA SUTRA BIH UCESTVOVAO U TOM PROJEKTU.
- Kundacarka mara
- Posts: 1526
- Joined: 07.03.2007. 17:29
- Location: tu je,ako ne i blize...
ko ti neda da se prikljucis?zazi wrote:ljudi moji cuj te moje muke !!
vodovod mi prolazi ispred nosa a ne daju mi da se prikljucim !![]()
imam bunar 23 metra dubok a ni kap vode u njemu !!![]()
sta mislite dali je bolje da preplatim na knjaz milos ili da vatam kisnicu ?![]()
[/b]
nije ti ga pavica kopao pa zato nema vode
![:smt005](./images/smilies/005.gif)
![:smt005](./images/smilies/005.gif)
![:smt005](./images/smilies/005.gif)
isto ti je kazu da Knjaz nije vise sto je bio
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
E OVAKOzazi wrote:da ti odgovorim na pitanja po redu :
1: mjestani ( nije gradski vodovod )
2: tacno, nije pavica kopao
3: neznam , sto se kaze ne mora znaciti da je istina
1-ONDA NISI U DOBRIM ODNOSIMA SA MJESTANIMA
2-DE PAVICA KOPA TU NE PRESUSUJE
3-ZNAS ONU AFERU NA FLASAMA BILA SAMO NALJEPNICA KNJAZ--A SASTOJCI
![:smt078](./images/smilies/078.gif)
Ovako, sto se tice tog vodova tu je i previse politike..tj politicari toliko zakomplikuju situaciju da jedan problem koji bi se mogao lako rijesiti dodje u situaciju da je nerijesiv...ja od kada sam se raodio nisam poio vodu iz gradskog vodovoda vec idem na bunar i to mi je kroz tolike godine postalo normalno kao i vecini nasih sugradjana...e sada sto mi placamo vodu 1km koja je ustvari samo tehnicka voda i moze se koristiti za WC solju to je druga prica...u svim selima problem je voda...malo gdje ima slozno selo da zajednicki uloze sredstva za izgradnju vodovoda i da se svi na duze vrijeme rijese tog problema...koliko god je problem u politici jos veci problem je u ljudima jer ne vide od bukve bukovu sumu...ja imam blizu kuce bunar
))) a ti zazi iskopaj jos jedan bunar ![Wink ;)](./images/smilies/icon_wink.gif)
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
![Wink ;)](./images/smilies/icon_wink.gif)
Vrlo zanimljivo i interesantno....
Postovani Gospodine Krang, koliko sam ja informisan Opstina Prnjavor za obnovu Prnjavorskog vodovoda je uzela kredit od Spanske vlade po vrlo visokoj kamatnoj stopi, pa je samim tim Opstina bila prinudjena da povisi cijenu vode korisnicima gradskog vodovoda. Ono sto je ulozeno od strane italijana to Opstina nemora da vrati, ciste pare, investicija od koje italijani nemaju nikakve koristi.
Pitam se samo dali su opstinske vlasti a i sami predstavnici vlasti u Mjesnim zajednicama obavijestili stanovnike tih mjesnih zajednica o cemu se u stvari radi , sta se to ustvari zeli i nastoji da napravi.
Setajuci ovako po internetu nasao sam mnogo interesantnih stvari, jedna od njih je i ova pa ako imate volje i strpljenja a i vremena procitajte:
OPŠTINA PRNJAVOR
REPUBLIKA SRPSKA
BIH
SVIM MEÐUNARODNIM INSTITUCIJAMA
Predstavnicima Opštine Prnjavor bila bi cast i zadovoljstvo da sa ovlaštenim predstavnicima stranih institucija mogu razgovarati i razmijeniti iskustva o rješavanju problema infrastrukture u Opštini, kao i drugim aktuelnim pitanjima.
Stoga smo slobodni uputiti Vam
POZIV
za saradnju i pomoc u materijalnim i finansijskim sredstvima.
Teritorija Opštine Prnjavor rasprostire se u zapadnom dijelu Republike Srpske, na površini od 631 km2 i trenutno ima 51.392 stanovnika koji su organizovani u 33 Mjesne zajednice, koje opsluzuje 17 mjesnih ureda.
Strukutura stanovništva je multietnicka i ima 16 nacionalnosti. Po statistickim podacima iz 1990. godine u Prnjavoru je bilo nastanjeno 46.894 stanovnika i to :
- 70,88 % Srba,
- 13,52 % Muslimana,
- 4,21 % Hrvata,
- 3,38 % Ukrajinaca i
- 8,01 % ostalih nacionalnih manjina.
Danas su ovi podaci djelimicno promijenjeni iz razloga raspada SFRJ i migracije stanovništva.
U Prnjavoru trenutno ima 8.601 izbjeglica od kojih su 2.548 korisnici stalne humanitarne pomoci.
Na birou za zapošljavanje nalazi se 3.771 nezaposleno lice od 18 do 56 godina.
Opština Prnjavor je uglavnom poljoprivredno podrucje sa obradivom površinom od 43.374 hektara, a trenutno se obraduje u društvenom i privatnom sektoru 12.060 hektara.
Stocni fond je 1990. godine imao 185.100 grla, a 1998. godine smanjen je za oko 50 % i iznosio je 94.932 grla. Ovakav pad je posledica gradanskog rata i teško se moze popraviti ukoliko ne bi bilo pomoci Medunarodne zajednice.
Pored navedene djelatnosti, u Prnjavoru radi u malom postotku i metalopreradivacka, kozarsko preradivacka, tekstilna i drvno preradivacka industrija gdje je zaposleno u društvenom sektoru 2.524 radnika i 1.425 radnika radi u privatnom sektoru.
Na podrucju Opštine djeluje i radi 8 maticnih i 25 podrucnih škola sa ukupno 5.449 ucenika.
U srednjim školama situacija je slijedeca :
Gimnazija ima 312 ucenika
Mješovita srednja škola ima 1.015 ucenika.
Zdravstvena zaštita stanovnika Opštine Prnjavor obavlja se u jednoj zgradi bolnice sa 70 kreveta zajedno sa porodilištem. Postoji i 10 terenskih ambulanti koje rade na nivou medicinske sestre i doktora koji jednom sedmicno obavlja pregled stanovnika.
Opština Prnjavor je putem strucnih sluzbi i projektantskih kuca uradila 156 programa i projekata kojima bi se uz pomoc Medunarodne zajednice izvršila sanacija postojece infrastrukture, zdravstva i školstva kao i dijela poljoprivrednih proizvodaca. Moramo priznati da nam je dosadašnja pomoc, iako u malim kolicinama, ipak pomogla da ublazimo dio potreba.
POMOC ZA KOJU SMO ZAINTERESOVANI :
I INFRASTRUKTURA
1.VODOVOD ( PITKA VODA )
Jedan od glavnih prioriteta Opštine je snabdijevanje gradana pitkom vodom. Trenutno snabdijevanje pitkom vodom obavlja se iz akumulacionog jezera Drenova cija je kvaliteta pod znakom pitanja jer je hemijski i bakteriološki neispravna :
od ukupno 573 uzorka, bakteriološki je neispravno 23 %
od ukupno 573 uzorka, hemijski je neispravno 84 %.
Prema tome 12.000 stanovnika Opštine Prnjavor koristi nekvalitetnu vodu.
Projekti za sanaciju postoje.
2.PUTNA MREZA I MOSTOVI
Podrucje Opštine pokriveno je putnom mrezom od 622 km. Od toga je asvaltom pokriveno samo 32 km lokalnog, 23 km regionalnog i 48 km magistralnog karaktera. Neophodno je sanirati bar 405 km lokalnog makadamskog puta i to :
izradom propusta,
cišcenjem kanala,
nasipanjem puteva i
izgradnjom mostova.
Projekti postoje i ponudeni su odredenim institucijama.
3.ELEKTROENERGETSKA MREZA
Problematika elektroenergetske mreze sa trafostanicama je bitna karika u lancu sanacije infrastrukture. Najveci su problem trafostanice malog kapaciteta koje se nisu obnavljale od postavljanja.
Postoje projekti sanacije u fazama.
II ZDRAVSTVO
Zdravstvena zaštita vrši se na neadekvatan nacin u jednom stacionaru i podrucnim ambulantama što je nedovoljno za najugrozenije kategorije stanovništva. Postojeca zgrada napravljena je 1905. godine, i u veoma je lošem stanju. Krov prokišnjava, fasada oljuštena, a neophodna je sanacija vode i kanalizacije.
Projekti postoje, ali nedostaju sredstva.
III ŠKOLSTVO
Moderno odvijanje nastave je nemoguce. Nedostaju adekvatna nastavna sredstva, laboratorije i kabineti su neopremljeni, a informatika se uci samo iz knjig jer nema racunara. Za uspjeh mladih generacija neophodna je pomoc u opremi kako bi špkolstvo bilo u trendu zbivanja i razvoja nove tehnologije.
IV VATROGASNA ZAŠTITA
Preventivna zaštita privatne i društvene imovine, obaveza je vatrogasne jedinice, koja je osnovana 1895. godine, a tehnicka sredstva kojima su opremljni stara su i preko 35 godina. Neophodna su novija vozila i sredstva veze koja bi omogucila normalno obavljanje njihovih obaveza.
Postoje projekti.
U Prnjavoru postoji nevladina organizacija "UZOR" koja pomaze najugrozenije kategorije stanovnika ( izbjeglice, raseljena lica i siromašne ). Spremna je na saradnju sa svim nevladinim i vladinim organizacijama svijeta u smislu pomoci, posredovanju i drugim aktivnostima oko saniranja trenutne problematike.
Kontakt osoba u Prnjavoru je B. Zivkovic. Sve kontakte moguce je ostvariti na telefon 0510/863-267.
Predsjednik SO
Postovani Gospodine Krang, koliko sam ja informisan Opstina Prnjavor za obnovu Prnjavorskog vodovoda je uzela kredit od Spanske vlade po vrlo visokoj kamatnoj stopi, pa je samim tim Opstina bila prinudjena da povisi cijenu vode korisnicima gradskog vodovoda. Ono sto je ulozeno od strane italijana to Opstina nemora da vrati, ciste pare, investicija od koje italijani nemaju nikakve koristi.
Pitam se samo dali su opstinske vlasti a i sami predstavnici vlasti u Mjesnim zajednicama obavijestili stanovnike tih mjesnih zajednica o cemu se u stvari radi , sta se to ustvari zeli i nastoji da napravi.
Setajuci ovako po internetu nasao sam mnogo interesantnih stvari, jedna od njih je i ova pa ako imate volje i strpljenja a i vremena procitajte:
OPŠTINA PRNJAVOR
REPUBLIKA SRPSKA
BIH
SVIM MEÐUNARODNIM INSTITUCIJAMA
Predstavnicima Opštine Prnjavor bila bi cast i zadovoljstvo da sa ovlaštenim predstavnicima stranih institucija mogu razgovarati i razmijeniti iskustva o rješavanju problema infrastrukture u Opštini, kao i drugim aktuelnim pitanjima.
Stoga smo slobodni uputiti Vam
POZIV
za saradnju i pomoc u materijalnim i finansijskim sredstvima.
Teritorija Opštine Prnjavor rasprostire se u zapadnom dijelu Republike Srpske, na površini od 631 km2 i trenutno ima 51.392 stanovnika koji su organizovani u 33 Mjesne zajednice, koje opsluzuje 17 mjesnih ureda.
Strukutura stanovništva je multietnicka i ima 16 nacionalnosti. Po statistickim podacima iz 1990. godine u Prnjavoru je bilo nastanjeno 46.894 stanovnika i to :
- 70,88 % Srba,
- 13,52 % Muslimana,
- 4,21 % Hrvata,
- 3,38 % Ukrajinaca i
- 8,01 % ostalih nacionalnih manjina.
Danas su ovi podaci djelimicno promijenjeni iz razloga raspada SFRJ i migracije stanovništva.
U Prnjavoru trenutno ima 8.601 izbjeglica od kojih su 2.548 korisnici stalne humanitarne pomoci.
Na birou za zapošljavanje nalazi se 3.771 nezaposleno lice od 18 do 56 godina.
Opština Prnjavor je uglavnom poljoprivredno podrucje sa obradivom površinom od 43.374 hektara, a trenutno se obraduje u društvenom i privatnom sektoru 12.060 hektara.
Stocni fond je 1990. godine imao 185.100 grla, a 1998. godine smanjen je za oko 50 % i iznosio je 94.932 grla. Ovakav pad je posledica gradanskog rata i teško se moze popraviti ukoliko ne bi bilo pomoci Medunarodne zajednice.
Pored navedene djelatnosti, u Prnjavoru radi u malom postotku i metalopreradivacka, kozarsko preradivacka, tekstilna i drvno preradivacka industrija gdje je zaposleno u društvenom sektoru 2.524 radnika i 1.425 radnika radi u privatnom sektoru.
Na podrucju Opštine djeluje i radi 8 maticnih i 25 podrucnih škola sa ukupno 5.449 ucenika.
U srednjim školama situacija je slijedeca :
Gimnazija ima 312 ucenika
Mješovita srednja škola ima 1.015 ucenika.
Zdravstvena zaštita stanovnika Opštine Prnjavor obavlja se u jednoj zgradi bolnice sa 70 kreveta zajedno sa porodilištem. Postoji i 10 terenskih ambulanti koje rade na nivou medicinske sestre i doktora koji jednom sedmicno obavlja pregled stanovnika.
Opština Prnjavor je putem strucnih sluzbi i projektantskih kuca uradila 156 programa i projekata kojima bi se uz pomoc Medunarodne zajednice izvršila sanacija postojece infrastrukture, zdravstva i školstva kao i dijela poljoprivrednih proizvodaca. Moramo priznati da nam je dosadašnja pomoc, iako u malim kolicinama, ipak pomogla da ublazimo dio potreba.
POMOC ZA KOJU SMO ZAINTERESOVANI :
I INFRASTRUKTURA
1.VODOVOD ( PITKA VODA )
Jedan od glavnih prioriteta Opštine je snabdijevanje gradana pitkom vodom. Trenutno snabdijevanje pitkom vodom obavlja se iz akumulacionog jezera Drenova cija je kvaliteta pod znakom pitanja jer je hemijski i bakteriološki neispravna :
od ukupno 573 uzorka, bakteriološki je neispravno 23 %
od ukupno 573 uzorka, hemijski je neispravno 84 %.
Prema tome 12.000 stanovnika Opštine Prnjavor koristi nekvalitetnu vodu.
Projekti za sanaciju postoje.
2.PUTNA MREZA I MOSTOVI
Podrucje Opštine pokriveno je putnom mrezom od 622 km. Od toga je asvaltom pokriveno samo 32 km lokalnog, 23 km regionalnog i 48 km magistralnog karaktera. Neophodno je sanirati bar 405 km lokalnog makadamskog puta i to :
izradom propusta,
cišcenjem kanala,
nasipanjem puteva i
izgradnjom mostova.
Projekti postoje i ponudeni su odredenim institucijama.
3.ELEKTROENERGETSKA MREZA
Problematika elektroenergetske mreze sa trafostanicama je bitna karika u lancu sanacije infrastrukture. Najveci su problem trafostanice malog kapaciteta koje se nisu obnavljale od postavljanja.
Postoje projekti sanacije u fazama.
II ZDRAVSTVO
Zdravstvena zaštita vrši se na neadekvatan nacin u jednom stacionaru i podrucnim ambulantama što je nedovoljno za najugrozenije kategorije stanovništva. Postojeca zgrada napravljena je 1905. godine, i u veoma je lošem stanju. Krov prokišnjava, fasada oljuštena, a neophodna je sanacija vode i kanalizacije.
Projekti postoje, ali nedostaju sredstva.
III ŠKOLSTVO
Moderno odvijanje nastave je nemoguce. Nedostaju adekvatna nastavna sredstva, laboratorije i kabineti su neopremljeni, a informatika se uci samo iz knjig jer nema racunara. Za uspjeh mladih generacija neophodna je pomoc u opremi kako bi špkolstvo bilo u trendu zbivanja i razvoja nove tehnologije.
IV VATROGASNA ZAŠTITA
Preventivna zaštita privatne i društvene imovine, obaveza je vatrogasne jedinice, koja je osnovana 1895. godine, a tehnicka sredstva kojima su opremljni stara su i preko 35 godina. Neophodna su novija vozila i sredstva veze koja bi omogucila normalno obavljanje njihovih obaveza.
Postoje projekti.
U Prnjavoru postoji nevladina organizacija "UZOR" koja pomaze najugrozenije kategorije stanovnika ( izbjeglice, raseljena lica i siromašne ). Spremna je na saradnju sa svim nevladinim i vladinim organizacijama svijeta u smislu pomoci, posredovanju i drugim aktivnostima oko saniranja trenutne problematike.
Kontakt osoba u Prnjavoru je B. Zivkovic. Sve kontakte moguce je ostvariti na telefon 0510/863-267.
Predsjednik SO
Lijepo je sto si sve ovo nasao,dobro je za procitati.
Ali kad se malo bolje pogleda to mu dodje ko predizborni pamflet sa onim sta bi bilo kad bi bilo.
Evo sta pise:
koliko laicki znam skole su obveza vlade i opstine i sta tu ima ko da se zove da rjesava problem.tu ga i ne smije biti .
ovaj dio za informatiku ..pa el prezidente je informaticar cini mi se.najbolje poznaje problematiku.
svasta.Ovo kao da nisu pisali retardi iz opstine vec neka analiticka kuca koja ima zadataka da opoziciji uradi analizu opstine i nadje sve negativnosti.svakom pametnijem politicaru ne treba predizborni program vec da iscita ovo i mucne svojom glavom.
Ali kad se malo bolje pogleda to mu dodje ko predizborni pamflet sa onim sta bi bilo kad bi bilo.
Evo sta pise:
Svaka normalna opstina opred statistike za sadasnjost u odnosu na proslost daje i statistiku tj projekciju za buducnost.Gdje su napisali koliko ce se potpomognuti poljoprivredna prozivodnja i koliko ce to povecati zaposlenost.Gdje pise nesto o ino-firmama,nudjenja pogodnosti istima,atrakcijama opstine za ino ili domaca ulaganja.Nigdje.Dzabe ti kad ti nekoga pozivas kad mu nista ne nudis.Pored navedene djelatnosti, u Prnjavoru radi u malom postotku i metalopreradivacka, kozarsko preradivacka, tekstilna i drvno preradivacka industrija gdje je zaposleno u društvenom sektoru 2.524 radnika i 1.425 radnika radi u privatnom sektoru.
Na podrucju Opštine djeluje i radi 8 maticnih i 25 podrucnih škola sa ukupno 5.449 ucenika.
U srednjim školama situacija je slijedeca :
Gimnazija ima 312 ucenika
Mješovita srednja škola ima 1.015 ucenika.
koliko laicki znam skole su obveza vlade i opstine i sta tu ima ko da se zove da rjesava problem.tu ga i ne smije biti .
hehe,pa svaki djeda zna kako se pravi seoski put jebem li ga svi ti stariji su radili ko omladinci pruge i puteve,sta kenjaju ovi.gdje su cifre o iznosu ulozenih sredstava i utrosenih para po stavkama..ne samo na pozivu vec uopste.izradom propusta,
cišcenjem kanala,
nasipanjem puteva i
izgradnjom mostova.
Projekti postoje i ponudeni su odredenim institucijama.
a ja mislio el.energetika nije bitna.Svugdje im postoje projekti ali niko da ih transparentno predstavi.i kojim je to ''institucijama'' ponudjeno?Slucajno kad bi se pozvao na zakon o dostupnosti infomacija,koji je baj d vej presiroko napisan i moze vam zahtjev biti odbijen ako zadire u ''drzavne'' interese,nadrljao bi ili bi bio izdajnik.a sta je drzavni interes to oni odlucuju.Problematika elektroenergetske mreze sa trafostanicama je bitna karika .Postoje projekti sanacije u fazama
A gdje su sredstva od poreza za jednu od najvitalnijih funkcija drzave iliti opstine?pa jel mi sa foruma to treba da skupljamo.Aloo,retardi iz opstine,gdje su sredstva?Projekti postoje, ali nedostaju sredstva.2.dio a informatika se uci samo iz knjig jer nema racunara.
ovaj dio za informatiku ..pa el prezidente je informaticar cini mi se.najbolje poznaje problematiku.
svasta.Ovo kao da nisu pisali retardi iz opstine vec neka analiticka kuca koja ima zadataka da opoziciji uradi analizu opstine i nadje sve negativnosti.svakom pametnijem politicaru ne treba predizborni program vec da iscita ovo i mucne svojom glavom.
That same year, Strummer reportedly cried when he learned that "Rock the Casbah" had been adopted as a slogan by US bomber pilots in the Gulf War.
Izvjestaj revizije opstine...
Извјештај о ревизији
Финансијског извјештаја Општине Прњавор
за период 01.01.-31.12.2005. године
Број: РВ071-06
Бања Лука, 03.01.2007.године
Извјештај Главног ревизора
Извршили смо ревизију финансијског извјештаја општине Прњавор (у даљем тексту:
Општина) за 2005. г. и усклађености значајних активности са законским и другим
прописима. За финансијски извјештај који је предмет ревизије, одговоран је начелник
Општине. Наша одговорност је да на основу обављене ревизије изразимо мишљење,
да ли финансијски извјештај одражава тачан и истинит приказ пословања током године
и стања на крају године и да ли је при томе поштована важећа законска регулатива.
Ревизију смо планирали и обавили на основу Закона о ревизији јавног сектора
Републике Српске, а у складу са INTOSAI стандардима ревизије и Стандардима
ревизије Републике Српске. Ови стандарди ревизије налажу нам да ревизију
планирамо и обавимо на начин који нам омогућава да се у разумној мјери увјеримо, да
финансијски извјештај, који је предмет ревизије, не садржи материјално значајне
грешке и да су значајне активности Општине, усклађене са важећим прописима.
Ревизија укључује испитивање доказа на бази провјере узорака, којима се поткрепљују
износи и информације објелодањене у финансијском извјештају.
Ревизија укључује оцјену примјене општеприхваћених рачуноводствених начела,
усвојених рачуноводствених стандарда, рачуноводствених процјена и донесених
одлука менаџмента Општине у ревидираном периоду.
Ревизија коју смо обавили, обезбјеђује разумну основу за изражавање нашег
мишљења о финансијском извјештају који је предмет ревизије и о усклађености
значајних активности са важећим прописима.
Kaкo је наведено у налазима под тачком 4.1 Извјештаја, постојећа организација и
функционисање система интерних контрола, са циљем обезбјеђења ефикасне заштите
имовине, адекватног и рационалног трошења буџетских средстава, спречавања и
откривања могућих грешака, тачног и потпуног евидентирања - не обезбјеђује у
потпуности досљедну примјену важећих прописа.
Попис, као основни облик унутрашњег надзора и контроле, у општини Прњавор, не
представља у потпуности подлогу за приказ имовинских позиција, јер није у свим
сегментима проведен у складу са Законом о рачуноводству и Правилником о начину и
роковима вршења пописа и усклађивања књиговодственог са стварним стањем, како
је наведено под тачком 4.1.3 овог Извјештаја.
Набавке нису у потпуности вршене у складу са прописаним правилима, условима и
процедурама из Закона о поступку набавке робе, услуга и уступању радова и нису у
функцији ефикасног управљања буџетским средствима, што је приказано под тачком
4.1.4 овог Извјештаја.
Како је описано под тачком 4.2.2 Извјештаја, исказане позиције биланса успјеха,
одступају од стварног извршења, јер су: приказани расходи за 2005.г., у билансима
успјеха - прецијењени за износ од најмање 588.020 КМ (за 330.020 КМ, који
представља стална средства у припреми и за 258.000 КМ за колико су текући грантови
приказани у већем износу од стварног) и подцијенјени најмање за износ од 190.633 КМ
(за дио који је евидентиран у оквиру разграничења: у оквиру средстава за одржавање
путева 95.443 КМ и у оквиру средстава за заједничку комуналну потрошњу још 95.195
КМ).
Како је описано под тачком 4.2.2 овог Извјештаја, извршење буџета према Извјештају
Општине, одступа од стварног извршења, јер је буџетска потрошња у Извјештају о
извршењу буџета Општине за 2005.г., исказана у већем износу од стварне за 356.956
КМ (за бруто плате и накнаде 9.719 КМ, за текуће помоћи 329.934 КМ и за трошкове
камата 17.303 КМ) и у мањем износу од стварне за 3.223.236 КМ (за трошкове
материјала и услуга у износу од 147.597 КМ, за капиталне помоћи 10.385 КМ,
капиталне грантове 20.000 КМ и набавку сталних средстава у износу од 3.045.254 КМ),
а већа буџетска потрошња, у односу на план, извршена је у износу од 3.324.807 КМ,
(на позицијама: трошкови комуналних услуга 76.738 КМ, трошкови текућег одржавања
64.747 КМ, помоћи другим нивоима власти 10.000 КМ, капиталне помоћи 10.385 КМ,
капиталне дознаке 20.000 КМ и за капитално инвестирање у стална средства у
власништву Општине 3.142.937 КМ) што такође, показују налази под тачком 4.2.2
Извјештаја.
Како је описано под тачком 4.3.2 овог Извјештаја:
Актива Општине Прњавор је у билансима стања, на дан 31.12.05.г. исказана као
подцијењена - најмање за износ од 162.730 КМ (потраживања за општинске накнаде
22.663 КМ и неевидентирана стална средства 140.067 КМ), прецијењена за износ од
1.872.693 КМ за евидентиране туђе станове и није извршена процјена и свођење на
фер вриједност евидентираних грађевинских објеката.
Због погрешне класификације, актива је прецијењена за износ од 1.204.583 КМ, за
колико су краткорочна разграничења у билансима стања исказана у већем износу од
стварног, а подцијењена за износ од 373.055 КМ, за колико су средства у припреми,
исказана у оквиру трошкова и краткорочних разграничења.
Краткорочне текуће обавезе су приказане у износу који је за 480.980 КМ (краткорочне
обавезе за 258.000 КМ и обавезе према добављачима за 222.980 КМ) већи од стварног
износа обавеза, а у оквиру дугорочних обавеза нису исказане обавезе за камате по
дугорочним кредитима у најмањем износу од 63.091 КМ.
Због погрешне класификације, краткорочне обавезе су исказанe веће у износу од
757.187 КМ, а дугорочне обавезе, мање за наведени износ по склопљеним Уговорима
о репрограму.
Извори средстава су исказани у мањем износу од стварног за 513.122 КМ (за
неевидентирана стална средства 140.067 КМ и за погрешно евидентирана стална
средства у припреми 373.055 КМ) и у већем износу од стварног за 1.872.693 КМ (који се
односи на изворе туђих станова).
Због погрешне класификације у рачуноводственим евиденцијама, нераспоређени
вишак прихода, је исказан у билансима стања Општине Прњавор, као вишак прихода
над расходима у износу од 113.017 КМ и као мањак прихода над расходима у износу од
6.986.229 КМ, након свих корекција за погрешна приказивања, стварно представља
мањак прихода над расходима у износу од 8.082.174 КМ.
Према нашем мишљењу, због ефеката исказаних у претходним пасусима, финансијски
извјештаји Општине Прњавор за 2005.г., по свим материјално значајним аспектима, не
приказују објективно и истинито имовинско и финансијско стање и извршење буџета
Општине, исти нису у потпуности сачињени у складу са рачуноводственим правилима
и стандардима, а активности општинских органа нису сасвим усклађене са законским
прописима и другим утврђеним оквирима.
Бања Лука, 03.01.2007. године Главни ревизор:
Бошко Чеко
Ostalo je ovdje da sada ne kopiram
http://www.gsr-rs.org/izvjestaji/2007/RI071-06.pdf
Извјештај о ревизији
Финансијског извјештаја Општине Прњавор
за период 01.01.-31.12.2005. године
Број: РВ071-06
Бања Лука, 03.01.2007.године
Извјештај Главног ревизора
Извршили смо ревизију финансијског извјештаја општине Прњавор (у даљем тексту:
Општина) за 2005. г. и усклађености значајних активности са законским и другим
прописима. За финансијски извјештај који је предмет ревизије, одговоран је начелник
Општине. Наша одговорност је да на основу обављене ревизије изразимо мишљење,
да ли финансијски извјештај одражава тачан и истинит приказ пословања током године
и стања на крају године и да ли је при томе поштована важећа законска регулатива.
Ревизију смо планирали и обавили на основу Закона о ревизији јавног сектора
Републике Српске, а у складу са INTOSAI стандардима ревизије и Стандардима
ревизије Републике Српске. Ови стандарди ревизије налажу нам да ревизију
планирамо и обавимо на начин који нам омогућава да се у разумној мјери увјеримо, да
финансијски извјештај, који је предмет ревизије, не садржи материјално значајне
грешке и да су значајне активности Општине, усклађене са важећим прописима.
Ревизија укључује испитивање доказа на бази провјере узорака, којима се поткрепљују
износи и информације објелодањене у финансијском извјештају.
Ревизија укључује оцјену примјене општеприхваћених рачуноводствених начела,
усвојених рачуноводствених стандарда, рачуноводствених процјена и донесених
одлука менаџмента Општине у ревидираном периоду.
Ревизија коју смо обавили, обезбјеђује разумну основу за изражавање нашег
мишљења о финансијском извјештају који је предмет ревизије и о усклађености
значајних активности са важећим прописима.
Kaкo је наведено у налазима под тачком 4.1 Извјештаја, постојећа организација и
функционисање система интерних контрола, са циљем обезбјеђења ефикасне заштите
имовине, адекватног и рационалног трошења буџетских средстава, спречавања и
откривања могућих грешака, тачног и потпуног евидентирања - не обезбјеђује у
потпуности досљедну примјену важећих прописа.
Попис, као основни облик унутрашњег надзора и контроле, у општини Прњавор, не
представља у потпуности подлогу за приказ имовинских позиција, јер није у свим
сегментима проведен у складу са Законом о рачуноводству и Правилником о начину и
роковима вршења пописа и усклађивања књиговодственог са стварним стањем, како
је наведено под тачком 4.1.3 овог Извјештаја.
Набавке нису у потпуности вршене у складу са прописаним правилима, условима и
процедурама из Закона о поступку набавке робе, услуга и уступању радова и нису у
функцији ефикасног управљања буџетским средствима, што је приказано под тачком
4.1.4 овог Извјештаја.
Како је описано под тачком 4.2.2 Извјештаја, исказане позиције биланса успјеха,
одступају од стварног извршења, јер су: приказани расходи за 2005.г., у билансима
успјеха - прецијењени за износ од најмање 588.020 КМ (за 330.020 КМ, који
представља стална средства у припреми и за 258.000 КМ за колико су текући грантови
приказани у већем износу од стварног) и подцијенјени најмање за износ од 190.633 КМ
(за дио који је евидентиран у оквиру разграничења: у оквиру средстава за одржавање
путева 95.443 КМ и у оквиру средстава за заједничку комуналну потрошњу још 95.195
КМ).
Како је описано под тачком 4.2.2 овог Извјештаја, извршење буџета према Извјештају
Општине, одступа од стварног извршења, јер је буџетска потрошња у Извјештају о
извршењу буџета Општине за 2005.г., исказана у већем износу од стварне за 356.956
КМ (за бруто плате и накнаде 9.719 КМ, за текуће помоћи 329.934 КМ и за трошкове
камата 17.303 КМ) и у мањем износу од стварне за 3.223.236 КМ (за трошкове
материјала и услуга у износу од 147.597 КМ, за капиталне помоћи 10.385 КМ,
капиталне грантове 20.000 КМ и набавку сталних средстава у износу од 3.045.254 КМ),
а већа буџетска потрошња, у односу на план, извршена је у износу од 3.324.807 КМ,
(на позицијама: трошкови комуналних услуга 76.738 КМ, трошкови текућег одржавања
64.747 КМ, помоћи другим нивоима власти 10.000 КМ, капиталне помоћи 10.385 КМ,
капиталне дознаке 20.000 КМ и за капитално инвестирање у стална средства у
власништву Општине 3.142.937 КМ) што такође, показују налази под тачком 4.2.2
Извјештаја.
Како је описано под тачком 4.3.2 овог Извјештаја:
Актива Општине Прњавор је у билансима стања, на дан 31.12.05.г. исказана као
подцијењена - најмање за износ од 162.730 КМ (потраживања за општинске накнаде
22.663 КМ и неевидентирана стална средства 140.067 КМ), прецијењена за износ од
1.872.693 КМ за евидентиране туђе станове и није извршена процјена и свођење на
фер вриједност евидентираних грађевинских објеката.
Због погрешне класификације, актива је прецијењена за износ од 1.204.583 КМ, за
колико су краткорочна разграничења у билансима стања исказана у већем износу од
стварног, а подцијењена за износ од 373.055 КМ, за колико су средства у припреми,
исказана у оквиру трошкова и краткорочних разграничења.
Краткорочне текуће обавезе су приказане у износу који је за 480.980 КМ (краткорочне
обавезе за 258.000 КМ и обавезе према добављачима за 222.980 КМ) већи од стварног
износа обавеза, а у оквиру дугорочних обавеза нису исказане обавезе за камате по
дугорочним кредитима у најмањем износу од 63.091 КМ.
Због погрешне класификације, краткорочне обавезе су исказанe веће у износу од
757.187 КМ, а дугорочне обавезе, мање за наведени износ по склопљеним Уговорима
о репрограму.
Извори средстава су исказани у мањем износу од стварног за 513.122 КМ (за
неевидентирана стална средства 140.067 КМ и за погрешно евидентирана стална
средства у припреми 373.055 КМ) и у већем износу од стварног за 1.872.693 КМ (који се
односи на изворе туђих станова).
Због погрешне класификације у рачуноводственим евиденцијама, нераспоређени
вишак прихода, је исказан у билансима стања Општине Прњавор, као вишак прихода
над расходима у износу од 113.017 КМ и као мањак прихода над расходима у износу од
6.986.229 КМ, након свих корекција за погрешна приказивања, стварно представља
мањак прихода над расходима у износу од 8.082.174 КМ.
Према нашем мишљењу, због ефеката исказаних у претходним пасусима, финансијски
извјештаји Општине Прњавор за 2005.г., по свим материјално значајним аспектима, не
приказују објективно и истинито имовинско и финансијско стање и извршење буџета
Општине, исти нису у потпуности сачињени у складу са рачуноводственим правилима
и стандардима, а активности општинских органа нису сасвим усклађене са законским
прописима и другим утврђеним оквирима.
Бања Лука, 03.01.2007. године Главни ревизор:
Бошко Чеко
Ostalo je ovdje da sada ne kopiram
http://www.gsr-rs.org/izvjestaji/2007/RI071-06.pdf
Precizacija!!!
Ovaj dokument sam nasao prije par godina na web stranici Opstine Prnjavor. Vjerovatno su podatci netacni za sadasnju situaciju, ali videci koliko je toga Opstinska Vlast u ono vrijeme sebi dala kao objektiv, malo je od toga postignuto ili skoro nista....Ono sto mene interesuje najvise i nemogu nikako da shvatim a to je prvi objektiv ili cilj nazovimo ga kako hocete koji se navodi na prvom mjestu a toje:
POMOC ZA KOJU SMO ZAINTERESOVANI :
I INFRASTRUKTURA
1.VODOVOD ( PITKA VODA )
Jedan od glavnih prioriteta Opštine je snabdijevanje gradana pitkom vodom. Trenutno snabdijevanje pitkom vodom obavlja se iz akumulacionog jezera Drenova cija je kvaliteta pod znakom pitanja jer je hemijski i bakteriološki neispravna :
od ukupno 573 uzorka, bakteriološki je neispravno 23 %
od ukupno 573 uzorka, hemijski je neispravno 84 %.
Prema tome 12.000 stanovnika Opštine Prnjavor koristi nekvalitetnu vodu.
Projekti za sanaciju postoje.
Pa nasli su ko ce da im investira obecano im je ako i sama opstina nije u mogucnosti da nadje financijska sredstva da se mogu naci preko Ambasada kontakti raznih zemalja Evropske Unije i svijeta investitori koji bi bili zainteresovani za ulaganja u ovakav tip investicija...
Mislim da ima primjera ovakvog tipa u nekim Opstinama Republike Srpske a i Federacije....
Ovaj dokument sam nasao prije par godina na web stranici Opstine Prnjavor. Vjerovatno su podatci netacni za sadasnju situaciju, ali videci koliko je toga Opstinska Vlast u ono vrijeme sebi dala kao objektiv, malo je od toga postignuto ili skoro nista....Ono sto mene interesuje najvise i nemogu nikako da shvatim a to je prvi objektiv ili cilj nazovimo ga kako hocete koji se navodi na prvom mjestu a toje:
POMOC ZA KOJU SMO ZAINTERESOVANI :
I INFRASTRUKTURA
1.VODOVOD ( PITKA VODA )
Jedan od glavnih prioriteta Opštine je snabdijevanje gradana pitkom vodom. Trenutno snabdijevanje pitkom vodom obavlja se iz akumulacionog jezera Drenova cija je kvaliteta pod znakom pitanja jer je hemijski i bakteriološki neispravna :
od ukupno 573 uzorka, bakteriološki je neispravno 23 %
od ukupno 573 uzorka, hemijski je neispravno 84 %.
Prema tome 12.000 stanovnika Opštine Prnjavor koristi nekvalitetnu vodu.
Projekti za sanaciju postoje.
Pa nasli su ko ce da im investira obecano im je ako i sama opstina nije u mogucnosti da nadje financijska sredstva da se mogu naci preko Ambasada kontakti raznih zemalja Evropske Unije i svijeta investitori koji bi bili zainteresovani za ulaganja u ovakav tip investicija...
Mislim da ima primjera ovakvog tipa u nekim Opstinama Republike Srpske a i Federacije....
Nakon izvjestaja opstina je ulozila zalbu pravdajuci se time kako obracun nisu sproveli bas po standardima revizorske agencije.Uz njihovu pomoc, i ponovnu reviziju doslo se do toga da je 90 odsto nedostataka isrpavljeno.
Cak i da jeste ,ostaje onih 10 odsto koji su sasviom dovoljni da tu tuzilac umijesa prste i objasni javnosti sve nedostatke u opstini i eventualne kriv.prijave.
moze biti da je bas tih 5 ili 10 odsto iznos koji je dovoljan da radovi na vodovu dobiju nastavak, a neko olako prelazi preko toga.
Cak i da jeste ,ostaje onih 10 odsto koji su sasviom dovoljni da tu tuzilac umijesa prste i objasni javnosti sve nedostatke u opstini i eventualne kriv.prijave.
moze biti da je bas tih 5 ili 10 odsto iznos koji je dovoljan da radovi na vodovu dobiju nastavak, a neko olako prelazi preko toga.
That same year, Strummer reportedly cried when he learned that "Rock the Casbah" had been adopted as a slogan by US bomber pilots in the Gulf War.
Sve zainteresovane za vodovod informacija da je opstina Prnjavor u svom budzetu ove godine obezbedila 1.200.000 KM i da je nacelnik opstine u emisiji na kanalu 3 rekao da ce voda sa izvora Povelic biti dovedena u bazen Sereg Ilova do mjeseca septembra 2007
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Pozdrav za SALCN , nesto mi nisi toliko volio Sereg Ilovu 1992![Question :?:](./images/smilies/icon_question.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Pozdrav za SALCN , nesto mi nisi toliko volio Sereg Ilovu 1992
![Question :?:](./images/smilies/icon_question.gif)
DO BOLA
Iz tvojih usta u bozije usi dragi moj prijatelju Knezu, ako imas vremena i strpljenja a i Vi svi zainteresovani procitajte samo jedan dio , a ostatak svega moze se naci na ovoj web stranici:
http://xoomer.alice.it/stivor/prevod.htm
obecanja koja je dao nas postovani nacelnik opstine za siru javnost. Ta obecanja koja se i dan danas nisu ostvarila, znamo ili pretpostavljamo zasto, ali svjedno radi nekog reda si postavljamo to pitanje.
Ponedjeljak 30 januar 2006 godine
Prvi sastanak u 09.00 sati
Prisutni:
1. Moreti Ðuzepe
2. Ivica Fužinato
3. Rino Zandonai
4. Pero Andreata
5. Nacelnik Opctine Vlado Živkovic
Nacelnik Opštine se žali na to što se govori da uvijek on i samo on kriv što su se radovi obustavili.
Tvrdi takode da:
a) Jedna komisija od Opštine Prnjavor ispituje realne troškove radova i za nekoliko dana dat ce izvještaj prije nego što se potpiše novi protokol sa firmom Hidro-kop Banja Luka. Opština prnjavor nece više da plati ako se ne napravi prva kolaudacija i pritom ponavlja da je firma Hidro-kop ipak znala da on nece platiti.
b) Sada je spreman da nastavi saradnju sa firmom Hidro-kop, ali hoce da ima finalni projekat i sigurnost u vezi predvidenih troškova
c) Do 31 decembra 2006 godine voda ce stici u domacinstva. Do kraja juna mjeseca ove godine treba da stigne u Šibovsku (prva faza). Financiska sredstva I imaju tj. postoje i ona su prioritetna.
d) Zahtjeva od projektanta da mu u roku mjesec dana dostavi projekat i izjavljuje da je u mogucnosti da plati odmah 18.000,00 KM.
e) Firma koja ce se formirati za i na održavanju vodovoda bit ce u vecinskom vlasništvu u iznosu od 51% Opštine Prnjavor
Utorak 31 januar 2006 godine
Drugi sastanak u 10.30 sati
Sastanak sa Nacelnikom Opštine Vladom Živkovicem
Nacelnik Opštine je potvrdio ono što je bilo receno dan prije.
Preuzima na sebe troškove od 4.601,32 evra, koje smo mi dali unaprijed za dirigovanje poslova nadzornom organu koji je bio imenovan od strane Opštine i za kojeg je Opština trebala da snosi troškove.Zahtjeva da se što prije sastane sa gospodom Ivom Berasi da joj priloži politicku situaciju, stanje radova i da garantuje da ce ispuniti sve obaveze koje je dao u javnosti.
http://xoomer.alice.it/stivor/prevod.htm
obecanja koja je dao nas postovani nacelnik opstine za siru javnost. Ta obecanja koja se i dan danas nisu ostvarila, znamo ili pretpostavljamo zasto, ali svjedno radi nekog reda si postavljamo to pitanje.
Ponedjeljak 30 januar 2006 godine
Prvi sastanak u 09.00 sati
Prisutni:
1. Moreti Ðuzepe
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
2. Ivica Fužinato
3. Rino Zandonai
4. Pero Andreata
5. Nacelnik Opctine Vlado Živkovic
Nacelnik Opštine se žali na to što se govori da uvijek on i samo on kriv što su se radovi obustavili.
Tvrdi takode da:
a) Jedna komisija od Opštine Prnjavor ispituje realne troškove radova i za nekoliko dana dat ce izvještaj prije nego što se potpiše novi protokol sa firmom Hidro-kop Banja Luka. Opština prnjavor nece više da plati ako se ne napravi prva kolaudacija i pritom ponavlja da je firma Hidro-kop ipak znala da on nece platiti.
b) Sada je spreman da nastavi saradnju sa firmom Hidro-kop, ali hoce da ima finalni projekat i sigurnost u vezi predvidenih troškova
c) Do 31 decembra 2006 godine voda ce stici u domacinstva. Do kraja juna mjeseca ove godine treba da stigne u Šibovsku (prva faza). Financiska sredstva I imaju tj. postoje i ona su prioritetna.
d) Zahtjeva od projektanta da mu u roku mjesec dana dostavi projekat i izjavljuje da je u mogucnosti da plati odmah 18.000,00 KM.
e) Firma koja ce se formirati za i na održavanju vodovoda bit ce u vecinskom vlasništvu u iznosu od 51% Opštine Prnjavor
Utorak 31 januar 2006 godine
Drugi sastanak u 10.30 sati
Sastanak sa Nacelnikom Opštine Vladom Živkovicem
Nacelnik Opštine je potvrdio ono što je bilo receno dan prije.
Preuzima na sebe troškove od 4.601,32 evra, koje smo mi dali unaprijed za dirigovanje poslova nadzornom organu koji je bio imenovan od strane Opštine i za kojeg je Opština trebala da snosi troškove.Zahtjeva da se što prije sastane sa gospodom Ivom Berasi da joj priloži politicku situaciju, stanje radova i da garantuje da ce ispuniti sve obaveze koje je dao u javnosti.